Subject: Üleskutse arvamuse avaldamiseks äriühingute kestlikkusalase hoolsuskohustuse direktiivi muutmise kohta
From: "Kati Rostfeldt" <[email-masked]>
To: "[email-masked]"
Cc: "Kadi Karus"
Date: Mon, 17 Mar 2025 15:13:57 +0200

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere!

Edastan meile laekunud tagasiside.

Täname võimaluse eest ettevõtete kestlikkusalaste regulatioonide muutmise 
kohta arvamust avaldada ja loodetavasti ka midagi sellega seoses muuta.

Esiteks tahaksime tähelepanu juhtida sellele, et direktiivi ülevõtmise 
tähtaja ajatamine või sellest kinni pidamine (algatus nr. 80) ei ole ka seni 
seganud Eestis direktiivi nõuete rakendamist (näiteks HKS Direktiiv või ka 
CSRD). Direktiivi rakendamise edasilükkamine on igal juhul oluline ja 
vajalik.

Saame aru, et EK algatatud Omnibus I meede ei puuduta ainult CSDDD 
rakendamist ja selle edasilükkamist, vaid ka CSRD ja Taksonoomiamääruse 
nõudeid.

Muudatus, mis puudutab aruandekohuslase poolt andmete kogumist SME-delt 
neile kohalduvas mahus, võib osutuda suurettevõtetele probleemseks, kui 
nõutud andmete detailsuse tase erineb oluliselt (algatusest ei selgu, mil 
määral andmete kogumise nõuded SME-dele lihtsustuvad või vähenevad). CSRD ja 
ESRS-i järgi nõutakse suurettevõtetelt teatud informatsiooni kogumist 
tarneahelas osalevatelt ettevõtetelt, s.h SME-delt ning selle informatsiooni 
esitamist ESG-aruandes. Kui muudetud CSRD alusel ei tohi suurettevõte temale 
rakendatud mahus tarneahelas osalevatelt SME-delt samas mahus infot küsida, 
siis ei ole seda ka võimalik suurettevõtte poolt koostatavas ESG-aruandes 
esitada.

Sektorispetsiifiliste aruandlusstandardite loomisest loobumine on õige 
suund. Olemasolevas, sektoriteüleses ESRS-is on juba ülemäärane 
detailsusetase, mistõttu puudub igasugune vajadus täiendava keerukuse 
loomiseks. ESRS-i ülevaatus on samuti vajalik, kuid konkreetsete muudatuste 
kohta ei oska hetkel arvamust avaldada, kuna ei tea, milliste andmepunktide 
kohta enam andmeid või kirjeldusi ESG-aruandes välja tooma ei pea (näiteks 
need andmepunktid, mille kohta kvalitatiivset infot ei ole vaja ESG-aruandes 
esitada).

Piiratud kindlust (limited assurance) andva auditi muutmine aja jooksul 
mõistlikku kindlust (reasonable assurance) andvaks auditiks on samuti 
oluline. Paraku näitab esimene kogemus seda, et piiratud kindlast andva 
auditi maht on selline, mida võib täiesti vabalt võrrelda täielikku kindlust 
andva auditiga. Seetõttu peame vajalikuks rõhutada, et unifitseeritud 
tõlgendus ühele või teisele auditi tüübile on jätkuvalt hädavajalik, et 
vältida uppumist detailidesse ja vägagi arvestatavat ressursikulu 
audititoimingute teostamisele.

CSDDD sisu lihtsustamine on vaieldamatult tervitatav, sest selles toodud 
nõuded ja nende rakendamise ulatus muutmata kujul on igale ettevõttele 
tohutu koormus ja isegi siis ei ole kindel, et kogu tarneahel saab 
nõuetekohaselt kaetud.

Tõenäoliselt kõige suurema mõjuga ongi CSDDD puhul tarneahela hindamise 
sageduse lõdvendamine ning tarneahela määratlemine nö. Tier I e. esmaste 
tarnijatega, võimaldades laiema ringi tarnijad sellest välja jätta, kui 
riskianalüüs tegelikke või potentsiaalseid mõjusid laiemas väärtusahelas ei 
näita. Sellele vaatamata on CSDDD nõue arvestada võimaliku mõjuga 
erinevatele huvigruppidele kogu väärtusahela ulatuses juhul, kui avastatakse 
reaalne või potentsiaalne kahjulik mõju, sh. “üksikisikutele või 
kogukondadele, kes on mõjutatud äripartnerite tootmisüksuste ümbruses 
tekkivast saastest” või “põlisrahvaste õigusele maa-, metsa- või 
veeressursside kasutamiseks, mida mõjutab otseselt äripartneri tegevus 
konkreetses geograafilises asukohas” (Lisa 2 Algatus nr. 81 lk. 18). Sellise 
nõude täitmine keerukate tarneahelate puhul, kus toote (tihti koost, milles 
on mitmete erinevate tarnijate poolt toodetud kompnendid hõlmates väga 
erinevaid piirkondi üle maailma) lõpptarbija ei pruugi olla teadlik kõikide 
tootes esinevate kompnentide tootmise protsessidest erakordselt koormav ja 
äärmuslikul juhul teostamatu, kuid mille eiramine võib tuua ettevõttele 
sanktsioonid. Näitena võib siin tuua akud ja elektriseadmed laiemalt ning 
nende toomisel kasutatavad elemendid nagu liitium, koobalt, nikkel jne. 
Tõenäoliselt realiseeruvad kõik eelpooltoodud mõjud nende elementide 
kaevanduspiirkondades või töötlemistehaste ümbruses, mis tähendab, et akude 
või elektriseadmete kasutajaettevõte peab veenduma, et CSDDD nõuded on 
selles konkreetses asukohas täidetud, vastasel juhul on oht, et ettevõtte 
suhtes rakendatakse sanktsioone vastavalt CSDDD’s kirjeldatud võimalustele?

Samas rõhutatakse siiski (lk. 19 esimene lõik), et hoolsuskohustus CSDDD 
mõistes laieneb siiski ainult esmase ringi tarnijatele (Tier I supplier), 
v.a. juhul kui esineb usldusväärne info, et laiemas tarneahelas esineb 
kahjulikke mõjusid. Oleme seisukohal, et sellise väite tõendamiseks või 
ümberlükkamiseks on igal juhul vajalikud täpsed juhised ja kriteeriumid, mis 
lubavad objektiivselt hinnata, kas selline mõju laiemas tarneahelas on 
tõendatud ning vajab seetõttu ettevõtte täiendavat hinnangut konkreetsele 
olukorrale ja vajadusel täiendavaid samme ettevõtte poolt.

Huvigruppide määratlemine ainult asjakohaste huvigruppidega on positiivne 
areng, kuid kindlasti on siinkohal oluline defineerida “asjakohane” 
võimalikult täpselt, et vältida võimalikke eriarvamusi audiitoritega ja 
subjetiivseid hinnanguid. Hoolsuskohustuse täitmisega seotud meetmete 
asjakohasuse ja tõhususe hindamise perioodi pikendamine 1-lt aastalt 5-le on 
kahtlemata positiivne areng ja oluline protsessi lihtsustus. Samas soovime 
rõhutada, et sarnaselt muudele riskihindamise protsessidele võiks olla 
otstarbekas siduda vastava hindamise teostamise vajadus näiteks oluliste 
muutustega ettevõtte tarneahelas või ettevõtte enda tegevuses, mis ei pruugi 
olla perioodilised (tõenäoliselt seotud EK poolt lubatud juhiste ja 
praktikate väljaandmisega vastavalt muudetud CSDDD art. 19(3)).

Me ei saa toetada sanktsioonide kehtestamist CSDDD nõuete rikkumine korral 
(art. 27(4)), mille maksimum suurus võib olla kuni 5% ettevõtte kogukäibest, 
arvestades eelkõige seda, et rikkumise tuvastamise aluseks võivad olla 
subjetiivsed hinnangud negatiivse mõju ulatuse määratlemisel või mõjude 
vähendamiseks rakendatud meetmete adekvaatsuse hindamisel. Sellise 
sanktsiooni rakendamine ei saa tugineda kvalitatiivsetel kriteeriumitel, 
mille täitmise või mittetäitmise üle on võimalik otsustada subjektiivse 
hinnangu alusel.

Loodetavasti on nendest arvamustest kasu.

Heade soovidega,

Kati Rostfeldt

Innovatsiooninõunik/Innovation advisor

Eesti Tööandjate Keskliit

Kiriku 6, 10130 Tallinn

 <tel:+3725177473> +372 5177473

 <mailto:[email-masked]> [email-masked]

 <http://www.employers.ee/> www.employers.ee | 
<https://www.facebook.com/Employers.Confederation> facebook/tooandjad | 
<https://www.linkedin.com/company/estonian-employers'-confederation> 
linkedin/tooandjad|  <https://twitter.com/tooandjad> twitter/tooandjad

Begin forwarded message:

From: Eesti Tööandjate Keskliit <[email-masked]>
Date: 10. March 2025 at 10:08:48 EET
To: Piia Zimmermann <[email-masked]>, Raul Aron <[email-masked]>
Cc: Hando Sutter <[email-masked]>
Subject: FW: Üleskutse arvamuse avaldamiseks äriühingute kestlikkusalase 
hoolsuskohustuse direktiivi muutmise kohta

From: [email-masked] <[email-masked]>
Sent: Monday, March 10, 2025 9:08 AM
To: Eesti Kaubandus-Tööstuskoda <[email-masked]>; MTÜ Roheline Liikumine 
<[email-masked]>; Eesti Betooniühing <[email-masked]>; Eesti Rõiva- ja 
Tekstiililiit <[email-masked]>; Eesti Tööandjate Keskliit 
<[email-masked]>; Ettevõtte ja Innovatsiooni Sihtasutus <[email-masked]>; 
Eesti Kaitsetööstus <[email-masked]>; MTÜ Vastutustundliku Ettevõtluse 
Foorum <[email-masked]>; Eesti Mööblitootjate Liit, Eneli Org 
<[email-masked]>; Eesti Toiduainetetööstuse Liit, Sirje Potisepp 
<[email-masked]>; Eesti Keskkonnajuhtimise Assotsiatsioon 
<[email-masked]>; Eesti Masinatööstuse Liit <[email-masked]>; Eesti 
Keemiatööstuse Liit <[email-masked]>; Eesti Ehitusmaterjalide Tootjate 
Liit, Marina Vaganova <[email-masked]>; Eesti Pangaliit 
<[email-masked]>; MTÜ Arengukoostöö Ümarlaud <[email-masked]>; 
Teenusmajanduse Koda <[email-masked]>; Eesti Ametiühingute Keskliit 
<[email-masked]>; Eesti Plastitööstuse Liit <[email-masked]>; Bolt Technology 
OÜ <[email-masked]>; MAXIMA Eesti OÜ <[email-masked]>; Selver AS 
<[email-masked]>; Rimi Eesti Food AS <[email-masked]>; Luminor 
Bank AS <[email-masked]>; Enefit Power AS <[email-masked]>; Swedbank 
AS <[email-masked]>; SEB Pank AS, üld <[email-masked]>
Subject: Üleskutse arvamuse avaldamiseks äriühingute kestlikkusalase 
hoolsuskohustuse direktiivi muutmise kohta

Tere!

Teile on saadetud Justiits- ja Digiministeeriumi dokumendihaldussüsteemi 
Delta kaudu dokument.

Pealkiri: Üleskutse arvamuse avaldamiseks äriühingute kestlikkusalase 
hoolsuskohustuse direktiivi (CSDDD) muutmise menetluses

Registreerimise kuupäev: 10.03.2025

Registreerimise number: 7-1/2352.

Lugupidamisega

Justiits- ja Digiministeerium

Suur-Ameerika 1, 10122 Tallinn
Tel. (372) 620 8100
e-post: [email-masked] <mailto:[email-masked]>
 <file:///dhs/faces/jsp/dialog/www.justdigi.ee> www.justdigi.ee